Noen hørselshjelpemidler
![](https://www.helsefagarbeideren.no/image/journal/2024/02/Helsefag_2024_02_060.jpg)
Foto: Eva Kylland
Høreapparat har en rekke begrensninger. Å høre lyder på avstand og holde en samtale i støyende omgivelser, kan være krevende, selv med godt innstilte høreapparat.
Med riktig hjelpemidler og god kunnskap om rett bruk, kan det bli enklere å følge med på samtaler, eller lytte til TV, musikk og radio.
Samtaleforsterker
I situasjoner med mye bakgrunnsstøy, eller når det er lang avstand til den som snakker, kan eksterne mikrofoner være til stor hjelp. Det kan være en eller flere, trådløse eller med ledning. Mikrofoner kan henges rundt halsen eller legges framfor samtalepartneren. Lyden kobles direkte til høreapparatet eller via en streamer. For å velge riktig mikrofon må man vite type høreapparat.
![](https://www.helsefagarbeideren.no/image/journal/2024/02/Helsefag_2024_02_059.jpg)
Samtaleforsterker til bruk sammen med høreapparat.
Foto: Widex
Samtaleforsterkere kan også benyttes uten høreapparat, via øretelefoner.
Den som snakker holder mikrofonen nært, men ikke helt opptil munnen. Istedenfor å bruke kraftig stemme, justeres heller volum på mikrofonen. Med gode kognitive evner og motorikk, kan også brukeren holde mikrofonen, justere lyden og peke mikrofonen på samtalepartneren. Ansiktskontakt og kort avstand er viktig.
Teleslynge
Offentlige lokaler kan ha installert teleslynge, som er et universelt utformet lyttesystem. Alle med høreapparat som kan ta imot slike signaler, kan lytte inn på en teleslynge. Anlegget må være slått på, det må sendes lyd via anlegget og høreapparatbrukeren må velge dette lytteprogrammet.
![](https://www.helsefagarbeideren.no/image/journal/2024/02/Helsefag_2024_02_058.jpg)
Foto: Widex
Streamer
Om høreapparatet ikke snakker direkte med smarttelefoner har de fleste mulighet for tilkobling via en streamer. Den binder høreapparatet til mobiltelefon, tv, radio eller andre enheter. Hver enkelt høreapparatleverandør har sitt eget tilbehør.
Lyttebøyle
Under lytting til TV kan en lyttebøyle være til stor nytte for personer som ikke bruker høreapparat, og for personer i deres omgivelser. Hjelpemiddelet gjør det mulig å tilpasse eget volum. Lyttebøylen lader i en holder koblet til TV når den ikke er i bruk.
![](https://www.helsefagarbeideren.no/image/journal/2024/02/Helsefag_2024_02_061.jpg)
Foto: Eva Kylland
Mange hørselshjelpemidler trenger ingen spesialisterklæring
I motsetning til høreapparat, kan brukeren selv søke NAV om tilgang til enklere hørselshjelpemidler som samtaleforsterker, varslingsanlegg og lyttebøyler for TV/radio.
Det finnes et bredt utvalg av hjelpemidler til ulike situasjoner som den enkelte kan søke om selv. Det krever kjennskap til regelverket og de ulike rammeavtaler for hva som kan dekkes via Folketrygden. Derfor anbefaler NAV at man får hjelp av kommunen til å gjøre en utredning og skrive en god søknad. Det kan øke sannsynligheten for å få gjennomslag.
Audiograf i hørselsklinikk eller kommunalt ansatte med ansvar for hørsel, kan bistå i å kartlegge hvilke hjelpemidler som er hensiktsmessige og nødvendige.
Kilde: NAV